Вести
27. 08. 2009.
Новинари против предложеног закона
Београд -- На округлом столу који је организовао УНС поново су упућене критике креаторима спорног Закона о информисању и позив да се од његовог усвајања одустане.
Истовремно, уочи гласања о изменама Закона о информисању, које је заказано за понедељак 31. август, три политичке странке одвојено преговарају о могућностима његовог усвајања. Разговоре о спорном закону, министар економије Млађан Динкић водио је и са представницима НУНС-а и ОЕБС-а, те су у Г17 плус уверени да ће закон бити усвојен.
Удружење новинара Србије (УНС) још једном је упозорило на мане предложеног законског решења. Округли сто и обраћање јавности, последњи је покушај да се Влади и посланицима, како каже председница УНС-а Љиљана Смајловић, објасни зашто предлог закона о јавном информисању не треба да буде усвојен.
“Овај закон води аутоцензури, у којој сваки новинар мора да размишља о томе да ли да пренесе неку тврдњу са скупа која је неповољна за неког министра. Мораће да се пита да ли се исплати да се због те тврдње гаси медиј или да и уредник и власник плаћају милионске казне”, упозорава Смајловићева.
Главни и одговорни уредник листа “Политика” Драган Бујошевић верује да су и сами новинари делимично криви јер су пропустили шансу да сами предложе закон и уреде односе у сопственој професији.
“Сада нам остаје да се надамо да нечијом милошћу закон неће проћи, а ако прође мислим да ћемо сви веома брзо видети последице, буквално сви медији. Закон који се доноси као нека врста лекс специјалиса за једне или две новине биће закон за све медије у Србији”, каже бујошевић.
Одговорни уредник недељника “Време” Филип Шварм, каже да писања појединих медија јесу сртамота за професију, али да за санкционисање таквог понашања није било потребно доносити нови закон, већ само применити постојећи.
“Проблем је сто је и Кривични закон и Закон о информисању био довољан да се такве ствари санкционирају, то се могло урадити јуче, пре годину дана, кад год. А зашто то није урађено, очигледно јер у том тренутку одређеним структурама није одговарало”, сматра Шварм.
Основне примедбе на Закон односе се на увођење депозита на штампане медије, висину и везивање казни за тираж и огласе, регистрацију медија као услов за оснивање, недостатак јавне расправе, и угрожавање уставом загарантоване слободе медија.
“Управо право грађана је у опсасности, право на информисање је у опасности уколико се донесе закон који то право суштински оспорава”, каже заштитник права грађана Саша Јанковић.
Пошто су социјалисти још раније најавили да неће гласати за закон, владајућа коалиција рачуна на гласове посланика ЛДП-а.
Главни захтев ЛДП-а да би подржао закон ,јесте да се из предлога избаци део који се односи на гашење гласила у случају тромесечне блокаде.
Припреме за медијску стратегију
Министарство културе, представници медија, новинарских удружења и асоцијација одржаће припремни састанак за формирање радне групе за израду стратегије медија.
Према ранијим најавама, радну групу чиниће представници професионалних медијских удружења: Независног удружења новинара Србије, Удружења новинара Србије, АНЕМ-а и Асоцијације медија.
Задатак те радне групе биће дефинисање развојних циљева, а на основу стратегије и циљева биће реформисано медијско законодавство.
Сама медијска стратегија, како је раније саопштило Министарство, обухвата одређивање главних дугорочних циљева и задатака, дефинисање праваца акција, као и омогућивање средстава за њихову реализацију.
Председница НУНС-а Надежда Гаће рекла је да ће то удружење прихватити учешће и рад у радној групи, ако се договоре прецизни рокови и поштује утврђена динамика.
"Већ је изгубљено превише времена", оценила је она и подсетила да у Министарству културе већ постоји радна група за медијске законе.
Мандат те групе, међутим, доведен је у питање пошто није консултована при изради спорног Предлога закона о изменама и допунама Закона о јавном информисању.
Та група је раније сачинила Нацрт закона о недозвољеној концентрацији медија који је, према изјавама помоћнице министра задужене за медије Наташе Вучковић Лесендрић и државне секретарке Надице Момиров, већ прослеђен Влади Србије.
Хитну израду медијске стратегије и реформу медијског законодсвства затражили су прошле недеље после састанака Либерално демократска партија и НУНС, а тај је захтев подржао и УНС после одвојеног састанка с ЛДП-ом.
У оквиру реформе медијског законодавства требало би донети законе о недозвољеној медијској концентрацији и мењати законе о радиодифузији, оглашавању и јавном информисању.
Преузето са http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2009&mm=08&dd=27&nav_category=11&nav_id=378381
Коментари (0)
Остави коментарНема коментара.